Kriget i Gaza har lett till växande protester mot vapenhandel med Israel. Flera människorättsorganisationer har stämt stater på grund av det militära stödet, bland andra Danmark och Frankrike.
Sverige handlar med försvarsmateriel med flera olika israeliska företag och har även en försvarsattaché i Israel.
Kritik mot handeln
Pierre Schori, tidigare FN-ambassadör, diplomat och socialdemokratisk politiker, vill att regeringen redovisar vilken typ av vapenhandel som pågår och att försvarsattachén kallas hem.
– Varför har man en försvarsattaché? Vi vet att det är för ömsesidig vapenhandel men det är tid att kalla hem personen.
Som enda svenska parti kräver Vänsterpartiet att Sverige bryter all militär kontakt med Israel.
– Det är vansinne att Sverige har militära samarbeten med Israel i dag, sa Nooshi Dagostar i februari till TT.
Sveriges avtal med Israel
Försvarsmakten slöt den 25 oktober 2023 ett miljardavtal med Israels största vapentillverkare Elbit Systems. Avtalet avser inte direkt krigsmateriel utan en digitalisering av försvarets kommunikationssystem.
Uppdraget sträcker sig över tio år och kostar sammanlagt 1,7 miljarder kronor.
Dessutom säljer Malmöföretaget Aimpoint rödpunktssikten till en israelisk vapenproducent. En produkt som inte klassas som militärt materiel, även om det kan användas i det avseendet såväl som i jakt.
Inspektionen för strategiska produkter (ISP) skriver att man 2022 tillät följdleveranser till privata israeliska aktörer. Då ska det ha rört sig om ”komponenter som vid den ursprungliga utförseln ej utgjorde krigsmateriel”.
– Sverige verkar inte ha exporterat vapen till Israel sedan länge. Det finns komponenter som har exporterats och det är otydligt vad man gör i Israel med dem – om det går till vapen som används av Israel eller går till vapen som exporteras till tredje land, säger Pieter D. Wezeman, forskare på Sipri.
Regeringens svar
Utrikesminister Tobias Billströms (M) pressekreterare Daniel Urso skriver till SVT att Sverige tillämpar en restriktiv syn på vapenexport till Israel.
”I praktiken har inga tillstånd lämnats sedan 1950-talet, med undantag för följdleveranser av sådan materiel som inte ansågs vara krigsmateriel vid den ursprungliga affären”, enligt Urso.
Vapenimport från Israel följer enligt pressekreteraren EU:s gemensamma lagstiftning.
Försvarsminister Pål Jonsons (M) pressekreterare Adam Schelin skriver till SVT att regeringen anser att det fortsatt ska finnas en svensk försvarsattaché i Israel.
”Det är viktigt med bevakning på plats, också mot bakgrund av säkerhetspolitiska läget och utvecklingen i regionen”, skriver han.